PROGRAM

PRE SLOVÁKOV ŽIJÚCICH V ZAHRANIČÍ

k tvorbe a výkonu štátnej politiky starostlivosti 
Slovenskej republiky o Slovákov žijúcich v zahraničí

S.Z   S.Z

SVETOVÉ ZDRUŽENIE SLOVÁKOV V ZAHRANIČÍ
BRATISLAVA 
2005

 Ústava
Slovenskej republiky

č. 460/1992 Zb.
v znení
ústavného zákona č. 244/1998 Z. z.,
ústavného zákona č. 9/1999 Z. z.,
ústavného zákona č. 90/2001 Z. z.
(úplné znenie Ústavy SR zákon č. 135/2001 Z. z.)

Čl. 7a

	Slovenská republika podporuje národné povedomie a kultúrnu identitu Slovákov žijúcich v zahraničí, podporuje ich inštitúcie zriadené na dosiahnutie tohto účelu a vzťahy s materskou krajinou.

DEKLARÁCIA

Národnej rady Slovenskej republiky

	Národná rada Slovenskej republiky, v duchu budovania slovenskej štátnosti na základoch pluralitnej demokracie, rozvoja základných ľudských a občianskych práv, upevnenia národnej kultúrnej identity príslušníkov slovenského národa doma i v zahraničí, v súlade s dokumentmi Organizácie spojených národov, Rady Európy a Organizácie pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe, dotýkajúcimi sa ochrany práv národnostných a etnických menšín a v záujme posilnenia spolupráce a kontaktov so Slovákmi žijúcimi v zahraničí, prijíma túto deklaráciu:

	Slovensko a Slováci tvoria neoddeliteľnú súčasť európskych kultúrnych tradícií a ich história je úzko spojená s počiatkami kresťanstva v stredoeurópskom priestore. Je to národ, ktorého korene sú pevne ukotvené na území Slovenska, oddávna obývaného predkami Slovákov.

	V dôsledku historického vývoja časť Slovákov žije v súčasnosti mimo krajiny svojich predkov. Príčiny tohto stavu sú rôzne, avšak Slovensko je hrdé na skutočnosť, že všade tam, kde prichádzali Slováci, sa ako občania novej vlasti aktívne spolupodieľali na rozvoji danej krajiny a stali sa jej obohatením.

	Slovensko a Slovenská republika vždy považovali a považujú Slovákov v zahraničí za integrálnu národnú súčasť, ich život a dejiny za súčasť slovenských národných dejín a ich kultúru za súčasť národného kultúrneho dedičstva. Slovenská republika si je vedomá, že Slováci vo svete sú spoločnými duchovnými nositeľmi slovenskej štátnosti a oceňuje ich prínos ako integrujúceho činiteľa a mostu preklenujúceho hranice medzi materskou krajinou ich predkov a ich novou vlasťou. Slovákov po celom svete viaže pevné puto cyrilometodských tradícií, ktorých pôvodcovia sa stali spolupatrónmi Európy.

	Slovenská republika oceňuje, že napriek zrasteniu Slovákov s novým kultúrnym priestorom sa naďalej hlásia k svojim koreňom a k svojej domovine. V tejto súvislosti im Slovenská republika bude v záujme udržania a rozvoja ich národného povedomia a národno-kultúrnej identity naďalej venovať náležitú pozornosť, spolupracovať s nimi, všemožne im pomáhať a podporovať ich práva. Zároveň bude vždy ústretová a otvorená riešeniu ich požiadaviek a potrieb. V rámci toho Slovenská republika považuje za svoj trvalý záväzok neustále rozvíjať systém vzťahov so Slovákmi žijúcimi v zahraničí.

V Bratislave, dňa 6. júla 1999 

 
474/2005 Z. z.

ZÁKON

z 23. septembra 2005

o Slovákoch žijúcich v zahraničí 
a o zmene a doplnení niektorých zákonov

Národná rada Slovenskej republiky sa uzniesla na tomto zákone:
Čl. I

§ 1
Predmet úpravy

Tento zákon upravuje pôsobnosť orgánov štátnej správy vo veciach týkajúcich sa vzťahov Slovenskej republiky a Slovákov žijúcich v zahraničí a štátnu podporu Slovákov žijúcich v zahraničí.
§ 2
Vymedzenie pojmov

Na účely tohto zákona sa rozumie

a) Slovákom žijúcim v zahraničí osoba, ktorá nemá trvalý pobyt1) na území Slovenskej republiky a
1. je štátnym občanom Slovenskej republiky,2) alebo
2. nie je štátnym občanom Slovenskej republiky, ale uchováva si národné povedomie, a on alebo jeho predok v priamom rade3) má slovenskú národnosť, 
b) národným povedomím aktívne prejavy hlásenia sa k slovenskému národu a k hodnotám, ktoré reprezentujú slovenský jazyk, slovenské kultúrne dedičstvo a tradície, 
c) štátnou podporou Slovákov žijúcich v zahraničí systém opatrení Slovenskej republiky ako súčasť štátnej politiky starostlivosti o Slovákov žijúcich v zahraničí zameraných na podporu národného povedomia a kultúrnej identity Slovákov žijúcich v zahraničí, na podporu ich inštitúcií zriadených na dosiahnutie tohto účelu a na podporu vzťahov medzi Slovenskou republikou a Slovákmi žijúcimi v zahraničí.
§ 3
Vláda Slovenskej republiky

(1) Východiská a zásady štátnej politiky starostlivosti o Slovákov žijúcich v zahraničí určuje vláda Slovenskej republiky (ďalej len vláda). Na ten účel vláda môže

a) uzatvárať medzinárodné zmluvy napomáhajúce realizáciu štátnej politiky starostlivosti o Slovákov žijúcich v zahraničí a zabezpečovanie práv Slovákov žijúcich v zahraničí, 
b) navrhnúť, aby osoby, ktoré preukázali mimoriadne zásluhy o udržanie národného povedomia, kultúrnej a jazykovej identity Slovákov žijúcich v zahraničí a úsilie spojené s upevňovaním väzieb medzi Slovákmi žijúcimi v zahraničí a Slovenskou republikou, boli ocenené zapožičaním štátnych vyznamenaní.4)

(2) Vláda každoročne do 1. septembra predkladá Národnej rade Slovenskej republiky správu za predchádzajúci kalendárny rok o štátnej politike starostlivosti o Slovákov žijúcich v zahraničí a o poskytnutej štátnej podpore Slovákom žijúcim v zahraničí spolu s návrhom programu štátnej politiky starostlivosti o Slovákov žijúcich v zahraničí na ďalší rok obsahujúcim predpokladanú sumu rozpočtových prostriedkov potrebných na jej realizáciu.

(3) Ministerstvá a ostatné orgány štátnej správy sa v rozsahu svojej pôsobnosti podieľajú na tvorbe a výkone štátnej politiky starostlivosti o Slovákov žijúcich v zahraničí a na realizácii štátnej podpory.
§ 4
Zriadenie a pôsobnosť Úradu
pre Slovákov žijúcich v zahraničí

(1) Zriaďuje sa Úrad pre Slovákov žijúcich v zahraničí (ďalej len úrad).

(2) Úrad je orgánom štátnej správy so sídlom v Bratislave. Úrad je rozpočtovou organizáciou,5) ktorá je napojená na rozpočet Úradu vlády Slovenskej republiky.

(3) Na čele úradu je predseda, ktorého vymenúva a odvoláva vláda. Funkčné obdobie predsedu úradu je päť rokov. Predsedu v čase jeho neprítomnosti zastupuje v rozsahu jeho práv a povinností podpredseda. Predseda môže poveriť aj v iných prípadoch podpredsedu, aby ho zastupoval v rozsahu jeho práv a povinností. Podpredsedu na návrh predsedu vymenúva a odvoláva vláda.

(4) Predseda úradu je zároveň vedúcim služobného úradu.

(5) Predseda úradu nesmie byť členom politickej strany alebo politického hnutia, nesmie vystupovať v ich mene alebo pôsobiť v ich prospech.

(6) Úrad

a) je koordinačným a výkonným orgánom, ktorý zabezpečuje proces tvorby štátnej politiky starostlivosti o Slovákov žijúcich v zahraničí a zabezpečuje výkon štátnej politiky starostlivosti o Slovákov žijúcich v zahraničí na základe zákona, alebo ak ho tým poverí vláda, 
b) v spolupráci s inými orgánmi verejnej moci, fyzickými osobami alebo právnickými osobami zabezpečuje realizáciu opatrení zameraných na podporu Slovákov žijúcich v zahraničí, 
c) v spolupráci s ostatnými orgánmi štátnej správy vypracúva návrhy koncepcií na podporu Slovákov žijúcich v zahraničí a predkladá ich na rokovanie vlády, 
d) koordinuje a zabezpečuje v rámci štátneho informačného systému6) dokumentačnú činnosť o Slovákoch žijúcich v zahraničí, podporuje a spolupracuje pri zhromažďovaní, ochrane, vedeckom a odbornom zhodnocovaní hmotných a duchovných dokumentov so zameraním na Slovákov žijúcich v zahraničí a zabezpečuje sprostredkovanie informácií o dianí na Slovensku pre Slovákov žijúcich v zahraničí, 
e) spolupracuje pri výkone svojej pôsobnosti s organizáciami združujúcimi Slovákov žijúcich v zahraničí, ako aj so Slovákmi žijúcimi v zahraničí a udržiava s nimi vzájomné styky, 
f) spolupracuje a udržiava kontakty s obdobnými orgánmi iných štátov, zabezpečujúcimi starostlivosť o vlastných krajanov žijúcich v zahraničí, 
g) rozhoduje v konaní o vydaní osvedčenia podľa § 7, 
h) vedie evidenciu osvedčení vydaných podľa § 7, 
i) rozhoduje o poskytnutí dotácie podľa § 6, 
j) plní iné úlohy vo veciach týkajúcich sa Slovákov žijúcich v zahraničí podľa osobitných predpisov.

(7) Na účely vedenia evidencie podľa odseku 6 písm. h) sa spracúvajú osobné údaje v rozsahu meno, priezvisko, dátum narodenia, štátna príslušnosť a adresa pobytu osoby, ktorej bolo vydané osvedčenie podľa § 7.

(8) Podrobnosti o organizácii úradu upraví organizačný poriadok úradu. Podrobnosti o výkone pôsobnosti a úloh úradu upraví štatút úradu, ktorý schvaľuje vláda.
§ 5
Oblasti štátnej podpory

(1)Štátna podpora Slovákov žijúcich v zahraničí je zameraná na oblasť

a) vzdelávania, vedy a výskumu, 
b) kultúry, 
c) informačnú, 
d) médií.

(2) Základnými zásadami štátnej podpory sú:

a) zásada rovnakého zaobchádzania, ktorou sa rozumie zákaz diskriminácie pri poskytovaní štátnej podpory z dôvodu pohlavia, rasy, farby pleti, jazyka, viery a náboženstva, politického či iného zmýšľania, sociálneho pôvodu, majetku, rodu alebo iného postavenia, 
b) zásada teritoriality, ktorou sa rozumie rešpektovanie územnej zvrchovanosti a celistvosti štátu, ktorého je Slovák žijúci v zahraničí občanom alebo na území ktorého má Slovák žijúci v zahraničí pobyt, 
c) zásada špecifického prístupu, ktorou sa rozumie prihliadanie na špecifické potreby Slovákov žijúcich v zahraničí v jednotlivých štátoch s cieľom zachovania a rozvíjania slovenskej identity, kultúry, jazyka a kultúrneho dedičstva v týchto štátoch.

(3) Ak ide o právnickú osobu, zásadou rovnakého zaobchádzania sa rozumie zákaz diskriminácie tejto právnickej osoby pri poskytovaní štátnej podpory z dôvodov podľa odseku 2 písm. a), ak ide o jej členov, spoločníkov, akcionárov, členov jej orgánov, jej zamestnancov, osôb konajúcich v jej mene alebo osôb, v mene ktorých koná táto právnická osoba.
§ 6
Poskytovanie dotácie

(1) Ako súčasť štátnej podpory Slovákov žijúcich v zahraničí môže úrad poskytnúť dotáciu7) na účely financovania aktivít zameraných na podporu Slovákov žijúcich v zahraničí v oblastiach podľa § 5 ods. 1. Na poskytnutie dotácie nie je právny nárok.

(2) Dotácia sa poskytuje na základe písomnej žiadosti, ktorá obsahuje najmä

a) osobné údaje o žiadateľovi v rozsahu, 
1. ak ide o fyzickú osobu, meno a priezvisko, dátum narodenia, štátna príslušnosť, adresa pobytu, 
2. ak ide o právnickú osobu, názov, sídlo a údaje o štatutárnom orgáne v rozsahu podľa prvého bodu, 
b) účel použitia požadovanej dotácie, 
c) názov a popis aktivity, na ktorú sa dotácia žiada, 
d) výšku požadovanej dotácie a spôsob jej využitia, 
e) celkový položkový rozpočet a návrh finančného zabezpečenia aktivity, na ktorú sa požaduje dotácia.

(3) Úrad pri rozhodovaní o poskytnutí dotácie posudzuje najmä to, či

a) dotácia bude smerovať do oblastí podľa § 5 ods. 1 a či poskytnutie dotácie nie je v rozpore so zásadami štátnej podpory podľa § 5 ods. 2, 
b) suma poskytnutej dotácie je úmerná prospechu, ktorý pravdepodobne prinesie aktivita, na ktorú sa dotácia poskytuje.

(4) Dotácia sa žiadateľovi poskytuje na základe písomnej zmluvy.

(5) Zmluva podľa odseku 4 obsahuje najmä

a) údaje o zmluvných stranách; ak ide o žiadateľa, v rozsahu podľa odseku 2 písm. a), 
b) účel a výšku poskytnutej dotácie, 
c) podmienky použitia dotácie, 
d) spôsob kontroly použitia dotácie a plnenia zmluvných podmienok, 
e) sankcie za porušenie zmluvných podmienok.

(6) Dotáciu možno použiť len na účel, na ktorý bola poskytnutá.

(7) Na konanie o poskytnutí dotácie sa nevzťahuje všeobecný predpis o správnom konaní.8)
Osvedčenie

§ 7

(1) Postavenie Slováka žijúceho v zahraničí sa na účely uplatnenia si práv alebo výhod ustanovených osobitnými zákonmi9) pre Slovákov žijúcich v zahraničí preukazuje osvedčením, ktoré vydáva úrad.

(2) Osvedčenie možno vydať na základe písomnej žiadosti osobe, ktorá

a) spĺňa podmienky podľa § 2 písm. a) prvého bodu alebo druhého bodu, 
b) nebola právoplatne odsúdená za úmyselný trestný čin alebo za čin, ktorý je podľa zákonov Slovenskej republiky úmyselným trestným činom, 
c) nevykonáva činnosť poškodzujúcu záujmy Slovenskej republiky.

(3) Slovenská národnosť sa preukazuje úradným dokladom potvrdzujúcim túto skutočnosť, ktorým je najmä rodný list alebo krstný list, výpis z matriky, osvedčenie o štátnom občianstve alebo osvedčenie o trvalom pobyte žiadateľa, ak obsahuje zápis o národnosti podľa práva štátu, ktorého orgán osvedčenie vydal.

(4) Národné povedomie sa preukazuje vyhlásením žiadateľa o výsledkoch jeho verejnej činnosti, ktoré preukazujú jeho národné povedomie, alebo písomným svedectvom krajanskej organizácie pôsobiacej v mieste jeho pobytu, a ak taká nie je, písomným svedectvom aspoň dvoch Slovákov žijúcich v zahraničí, ktorí majú pobyt v tom istom štáte ako žiadateľ.

(5) Splnenie podmienky podľa odseku 2 písm. b) sa preukazuje výpisom z registra trestov10) nie starším ako šesť mesiacov a obdobným potvrdením vydaným príslušným orgánom štátu, ktorého je žiadateľ občanom alebo v ktorom má žiadateľ pobyt.

(6) Žiadosť podáva žiadateľ na úrade alebo v zahraničí na zastupiteľskom úrade, alebo na konzulárnom úrade Slovenskej republiky (ďalej len zastupiteľský úrad) v štáte pobytu žiadateľa.

(7) K žiadosti je žiadateľ povinný priložiť doklady, potvrdzujúce splnenie podmienok podľa odseku 2.

(8) O žiadosti rozhoduje úrad do 60 dní odo dňa doručenia žiadosti, ktorá obsahuje všetky náležitosti podľa tohto zákona a všeobecného predpisu o správnom konaní.8)

(9) Ak úrad žiadosti vyhovie, vydá žiadateľovi osvedčenie; osobitné správne rozhodnutie sa nevydáva. Ak o to žiadateľ požiada, úrad mu doručí osvedčenie prostredníctvom zastupiteľského úradu v mieste pobytu žiadateľa.
§ 8
Osvedčenie obsahuje

a) osobné údaje o totožnosti Slováka žijúceho v zahraničí, ktorému bolo vydané, najmä meno, priezvisko, dátum narodenia, štátnu príslušnosť a adresu pobytu, 
b) účel, na ktorý sa vydáva.
§ 9
(1) Platnosť osvedčenia zaniká

a) použitím osvedčenia na účel, na ktorý bolo vydané, 
b) nadobudnutím právoplatnosti rozsudku, ktorým bol držiteľ osvedčenia odsúdený za úmyselný trestný čin alebo za čin, ktorý je podľa zákonov Slovenskej republiky úmyselným trestným činom, alebo
c) dňom prihlásenia sa držiteľa osvedčenia k trvalému pobytu na území Slovenskej republiky alebo dňom povolenia trvalého pobytu na území Slovenskej republiky.1)

(2) Úrad aj z vlastného podnetu rozhodne o zrušení osvedčenia, ak zistí, že bolo vydané na základe nepravdivých údajov alebo v rozpore so zákonom.
Spoločné, prechodné
a zrušovacie ustanovenia

§ 10

(1) Ustanovenia tohto zákona sa nepoužijú, ak medzinárodná zmluva, ktorou je Slovenská republika viazaná, ustanovuje inak.

(2) Ustanovenia osobitných predpisov o poskytovaní štátnej pomoci11) nie sú týmto zákonom dotknuté.
§ 11

Na konanie podľa tohto zákona sa vzťahuje všeobecný predpis o správnom konaní, 8) ak tento zákon neustanovuje inak.
§ 12

(1) Preukaz zahraničného Slováka vydaný podľa doterajšieho zákona sa do 1. augusta 2007 považuje za osvedčenie vydané podľa tohto zákona. Preukaz zahraničného Slováka platí len s cestovným dokladom alebo s platným dokladom o totožnosti držiteľa preukazu zahraničného Slováka. Držiteľ preukazu zahraničného Slováka je povinný dbať o to, aby údaje v ňom uvedené zodpovedali skutočnosti. Ak dôjde k zmene skutočností uvedených v preukaze alebo ak dôjde k strate alebo poškodeniu preukazu, nový preukaz sa nevydá.

(2) Konania o priznaní postavenia zahraničného Slováka, ktoré neboli právoplatne ukončené do nadobudnutia účinnosti tohto zákona, sa dokončia podľa doterajšieho zákona.

(3) Ak sa vo všeobecne záväznom právnom predpise používa spojenie zahraničný Slovák v akomkoľvek tvare, rozumie sa tým Slovák žijúci v zahraničí v príslušnom tvare.

(4) Ak sa vo všeobecne záväznom právnom predpise priznávajú práva osobe, ktorej bolo priznané postavenie zahraničného Slováka, rozumie sa tým, že ide o práva Slováka žijúceho v zahraničí, na ktorých uplatnenie sa vzťahuje § 7 ods. 1.

(5) Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky vedie evidenciu držiteľov preukazu zahraničného Slováka podľa doterajšieho zákona do 31. decembra 2007.
§ 13

(1) V súvislosti s prechodom kompetencií vo vzťahu k zahraničným Slovákom prechádzajú 1. januára 2006 práva a povinnosti vyplývajúce z pracovnoprávnych a iných právnych vzťahov zamestnancov zabezpečujúcich výkon týchto kompetencií z Ministerstva kultúry Slovenskej republiky a Úradu vlády Slovenskej republiky na Úrad pre Slovákov žijúcich v zahraničí. Majetok štátu, ktorý bol 31. decembra 2005 v správe Ministerstva kultúry Slovenskej republiky a Úradu vlády Slovenskej republiky a ktorý slúži na zabezpečenie výkonu kompetencií vo vzťahu k zahraničným Slovákom, prechádza 1. januára 2006 do správy Úradu pre Slovákov žijúcich v zahraničí.

(2) Podrobnosti o prechode týchto práv a povinností a o prechode správy majetku štátu sa upravia dohodou medzi Ministerstvom kultúry Slovenskej republiky, Úradom vlády Slovenskej republiky a Úradom pre Slovákov žijúcich v zahraničí, v ktorej sa vymedzí najmä druh a rozsah preberaného majetku, práv a povinností.

(3) V súvislosti s prechodom kompetencií v oblasti podpory kultúry Slovákov žijúcich v zahraničí prechádza 1. januára 2006 zriaďovateľská pôsobnosť k príspevkovej organizácii Dom zahraničných Slovákov z Ministerstva kultúry Slovenskej republiky na Úrad pre Slovákov žijúcich v zahraničí.
§ 14

Zrušuje sa zákon č. 70/1997 Z. z. o zahraničných Slovákoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 403/2002 Z. z.
Čl. II

Zákon č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení zákona č. 143/2002 Z. z., zákona č. 411/2002 Z. z., zákona č. 465/2002 Z. z., zákona č. 139/2003 Z. z., zákona č. 453/2003 Z. z., zákona č. 523/2003 Z. z., zákona č. 215/2004 Z. z., zákona č. 351/2004 Z. z., zákona č. 405/2004 Z. z., zákona č. 585/2004 Z. z., zákona č. 654/2004 Z. z., zákona č. 78/2005 Z. z. a zákona č. 172/2005 Z. z. sa mení a dopĺňa takto:

1. V § 18 ods. 1 sa vypúšťa písmeno g).

Doterajšie písmená h) až j) sa označujú ako písmená g) až i).

2. § 35 sa dopĺňa odsekom 7, ktorý znie:

(7) Ministerstvá a ostatné ústredné orgány štátnej správy v rozsahu vymedzenej pôsobnosti plnia voči orgánom Európskych spoločenstiev a Európskej únie informačnú a oznamovaciu povinnosť, ktorá im vyplýva z právne záväzných aktov týchto orgánov. .
Čl. III

Zákon č. 68/1997 Z. z. o Matici slovenskej v znení zákona č. 183/2000 Z. z. sa mení takto:

V § 2 ods. 1 sa vypúšťa písmeno h).

Doterajšie písmená i) až o) sa označujú ako písmená h) až n).
Čl. IV

Zákon č. 48/2002 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 408/2002 Z. z., zákona č. 480/2002 Z. z., zákona č. 606/2003 Z. z. a zákona č. 69/2005 Z. z. sa mení takto:

V § 17 odsek 2 znie:

(2) Povolenie na prechodný pobyt sa nevyžaduje u cudzinca, ktorému bolo vydané osvedčenie Slováka žijúceho v zahraničí.8) .

Poznámka pod čiarou k odkazu 8 znie:

8) Zákon č. 474/2005 Z. z. o Slovákoch žijúcich v zahraničí a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 
Čl. V
Účinnosť
Tento zákon nadobúda účinnosť 1. januára 2006.
Ivan Gašparovič v. r.
Pavol Hrušovský v. r.
Mikuláš Dzurinda v. r.

1) § 3 ods. 2 zákona č. 135/1982 Zb. o hlásení a evidencii pobytu občanov v znení zákona č. 441/2001 Z. z. § 34 zákona č. 48/2002 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov.
2) Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 40/1993 Z. z. o štátnom občianstve Slovenskej republiky v znení zákona č. 70/1997 Z. z.
3) § 117 Občianskeho zákonníka.
4) Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 37/1994 Z. z. o štátnych vyznamenaniach v znení zákona č. 151/1997 Z. z.
5) § 21 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov.
6) Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 261/1995 Z. z. o štátnom informačnom systéme.
7) § 8 ods. 2 zákona č. 523/2004 Z. z.
8) Zákon č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok) v znení neskorších predpisov.
9) Napríklad § 7 ods. 3 písm. b) zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 40/1993 Z. z.
10) § 8 zákona č. 311/1999 Z. z. o registri trestov v znení neskorších predpisov.
11) Napríklad zákon č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov, nariadenie Rady (ES) č. 994/98 zo 7. mája 1998 o uplatňovaní článkov 92 a 93 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva na niektoré kategórie horizontálnej štátnej pomoci (Ú. v. ES L 142, 14. 5. 1998), nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy ES v znení Aktu o podmienkach pristúpenia Slovenskej republiky k Európskej únii z 23. septembra 2003 (Ú. v. ES L 083, 27. 3. 1999); nariadenie Komisie (ES) č. 70/2001 z 12. januára 2001 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy ES na štátnu pomoc malým a stredným podnikom (Ú. v. ES L 010, 13. 1. 2001) v znení nariadenia Komisie (ES) č. 364/2004 z 25. februára 2004 (Ú. v. EÚ L 063, 28. 2. 2004).

PROGRAM PRE SLOVÁKOV ŽIJÚCICH V ZAHRANIČÍ

I. 	ÚVOD

II. 	PROGRAM

1.	KULTÚRA
•	kultúrne dedičstvo
•	kultúra Slovákov v zahraničí
•	šírenie a propagácia slovenskej kultúry v zahraničí
•	médiá
•	informácie
•	osveta

2.	VZDELÁVANIE A ŠKOLSTVO
•	slovenské školstvo v zahraničí
•	štúdium v Slovenskej republike
•	mládež a šport
•	veda a výskum

3.	PRÁVNE POSTAVENIE

4.	SOCIÁLNA OBLASŤ

           5.   HOSPODÁRSKA OBLASŤ

6.	 PROGRAM ŠTÁTNEJ PODPORY

III. 	ZÁVER

I. ÚVOD

            Slováci žijúci v zahraničí tvoria stále tretinu národa, ktorá má záujem byť jeho trvalou, neoddeliteľnou a integrálnou súčasťou.
Slováci žijúci v zahraničí majú záujem na tom, aby sa mohli podieľať na osude Slovenska a na budovaní slobodnej a prosperujúcej spoločnosti. Ich snaženia boli a budú orientované predovšetkým na ochranu a podporu slovenských duchovných i hmotných hodnôt, ktoré vznikajú na Slovensku i v slovenskom zahraničí.
Slovenské komunity v zahraničí chcú byť mostom spájajúcim národy, prvkom, ktorý obohacuje krajinu v ktorej jej zástupcovia žijú a pôsobia, svojím vkladom duchovného, kultúrneho a intelektuálneho bohatstva, čerpajúceho zo zdrojov materskej krajiny.
Európska únia pozorne sleduje a podporuje myšlienku zachovania národnej, kultúrnej a jazykovej identity európskych komunít, žijúcich a pôsobiacich v diaspóre
Svetové združenie Slovákov v zahraničí  ako člen medzinárodnej organizácie Európania vo svete, je mimovládnym integračným združením slovenských krajanských spolkov a organizácií v zahraničí. Hlavným motívom jeho vzniku bolo a je úsilie o zjednotenie všetkých slovenských síl v zahraničí a spoločný postup s cieľom vlastného zachovania pre slovenský národ a vyvíjanie činnosti v prospech Slovenskej republiky. Zaoberá sa všetkými otázkami slovenského zahraničia a jeho pracovný program je zameraný na oblasť ľudských a menšinových práv, vnútorného a medzinárodného práva, kultúry a kultúrneho dedičstva, vzdelávania, školstva, mládeže a športu, sociálnej solidarity, vzájomnej spolupráce medzi slovenským zahraničím a vzájomnej spolupráce so Slovenskou republikou.
Svetové združenie Slovákov v zahraničí sa usiluje zastupovať záujmy všetkých Slovákov žijúcich v zahraničí, byť ich verejným hovorcom i obrancom a nastolovať globálny program podpory a starostlivosti o slovenské menšiny a komunity v zahraničí. 
Základom vzťahov medzi Slovenskou republikou a Slovákmi žijúcimi v zahraničí by mal byť permanentný dialóg a ich účasť v politickom, spoločenskom, kultúrnom a ekonomickom živote Slovenskej republiky.
V ostatnom čase vzniká dojem, ako by politické dianie na Slovensku nemalo eminentný záujem o slovenské zahraničie, ako by malo z neho určité obavy, ako by mu bolo skôr na obtiaž.  Malá ochota angažovať sa v jeho prospech, obhajovať jeho potreby a požiadavky v domácom i medzinárodnom kontexte, môžu vyvolávať dojem deficitu medzinárodnej suverenity vo vzťahu k svojim menšinám a komunitám v zahraničí, čím v konečnom dôsledku trpia aj individuálne práva príslušníkov slovenskej diaspóry vo svete. 
Pre Slovákov žijúcich v zahraničí je trpkým paradoxom, že v súčasnosti ani v jednom programe relevantných politických strán na Slovensku, sa nenachádza program pre nich a pre ich potomkov, ba dokonca ani len zmienka o ich existencii, o ich potrebách a snaženiach.
            Preto prichádzame s jasnou predstavou, ktorá je súhrnom dlhodobých potrieb a požiadaviek Slovákov a ich potomkov žijúcich v rôznych krajinách celého sveta. Sledujeme konkrétny a legitímny cieľ, akým je udržanie a rozvoj slovenských menšín a komunít v zahraničí v prospech starej i novej vlasti.
	Svetové združenie Slovákov v zahraničí je pripravené účinne spolupracovať pri realizácii tohoto programu a aktívne sa podieľať na tvorbe a výkone štátnej politiky starostlivosti Slovenskej republiky o Slovákov žijúcich v zahraničí.

II. PROGRAM

1. KULTÚRA

	Spoločným menovateľom slovenského národa je kultúra, ktorá sa stáva ukazovateľom stavu spoločnosti. K najdôležitejším prierezovým líniám štátnej kultúrnej politiky patrí prezentácia slovenskej kultúry a umenia v zahraničí a podpora kultúry Slovákov žijúcich v zahraničí.
Kultúrna mnohotvárnosť slovenských menšín a komunít v zahraničí je vkladom do celosvetového kultúrneho dedičstva a svojou neopakovateľnosťou v národnom prejave slúži k posilneniu vlastnej národno-kultúrnej identity.
Kultúra slovenských menšín a komunít v zahraničí je a musí byť súčasťou celej slovenskej kultúry.

Kultúrne dedičstvo

-	zabezpečovať podmienky na zachovanie kultúrneho dedičstva  slovenských menšín a komunít v zahraničí, ktoré je zárukou pretrvania ich identity,
-	uchovať a rozvíjať kultúrne dedičstvo ohrozene asimilačnými a globalizačnými procesmi,
-	vypracovať v súčinnosti so Svetovým združením Slovákov v zahraničí a schváliť štátnu koncepciu uchovania kultúrneho dedičstva a pestovania kultúrnych hodnôt Slovákov v zahraničí vládou Slovenskej republiky,
-	vytvárať odborné a finančné podmienky pre uchovanie hmotného kultúrneho dedičstva( archívne dokumenty, knižničné fondy, umelecké diela, ľudové umenie a architektúru,  historické pamiatky a i.),
-	vytvárať podmienky pre uchovanie najdôležitejšej duchovnej súčasti nášho kultúrneho dedičstva a najvýraznejšieho znaku Slovákov žijúcich v zahraničí – slovenského jazyka, vrátane miestnych a sociálnych nárečí,
-	podporovať štúdium kultúrneho dedičstva Slovákov žijúcich v zahraničí.

Kultúra Slovákov v zahraničí

-	podporovať tvorivé a kultúrne aktivity Slovákov žijúcich v zahraničí na všetkých úrovniach,
-	začleniť kultúru Slovákov žijúcich v zahraničí ako súčasť stratégie štátnej kultúrnej politiky,
-	poskytovať všestrannú pomoc a podporu ich kultúrnym strediskám, kultúrnym a vzdelávacím krajanským  spolkom a organizáciám, knižniciam, archívom, múzeám, hudobným a folklórnym súborom, umeleckým dielňam a iným krajanským profesionálnym a amatérskym umeleckým skupinám,
-	podporiť vybudovanie Pamätníka slovenského vysťahovalectva v Bratislave,
-	obnoviť tradíciu osláv štátneho sviatku sv. Cyrila a Metoda na Devíne za účasti Slovákov žijúcich v zahraničí,
-	podporovať edičnú činnosť v slovenskom jazyku a zabezpečiť distribúciu súčasnej slovenskej knižnej produkcie, vydávanej v zahraničí pre najvýznamnejšie slovenské knižnice,
-	podporovať divadelnú činnosť zameranú na uvádzanie diel slovenských autorov alebo v slovenskom jazyku,
-	podporovať aktivity kultúrnych a cirkevných inštitúcií v slovenskom jazyku,
-	podporovať obnovu kultúrnych, cirkevných a školských objektov v zahraničí,
-	podporovať udržiavanie a obnovu kultúrnych, školských a cirkevných objektov v zahraničí,
-	podporovať udržiavanie a obnovu historických pamiatok v zahraničí, ktoré sa týkajú života a dejín Slovákov žijúcich v zahraničí,
-	podporovať vzdelávacie programy pre Slovákov žijúcich v zahraničí, ktorí pracujú v oblasti kultúry, vzdelávania a informácií,
-	podporovať šírenie a distribúciu krajanskej literárnej produkcie a krajanskej tlače v prostredí slovenských komunít v zahraničí a v Slovenskej republike,
-	poskytovať pomoc pri dopĺňaní a systematickej regulácii knižného fondu slovenských krajanských knižníc,
-	podporovať vysielanie slovenských kňazov do slovenských lokalít v zahraničí,
-	podporovať a posilňovať kultúrnu turistiku Slovákov žijúcich v zahraničí s cieľom obnova a udržiavania spoločnej kultúrnej a národnej identity,
-	zabezpečiť každoročné konanie Dní zahraničných Slovákov v Slovenskej republike a Stálej konferencie k otázkam vzájomných vzťahov Slovenská republika a zahraniční Slováci,
-	zabezpečovať zasielanie periodík a ďalších tlačených materiálov, filmovej produkcie, zvukových a video materiálov v slovenskom jazyku pre krajanské spolky a inštitúcie  v zahraničí.

Šírenie a propagácia slovenskej kultúry v zahraničí

-	podporovať zriaďovanie a činnosť domov slovenskej kultúry a slovenských kultúrno-informačných stredísk v zahraničí,
-	podporovať všetky formy kultúrnej výmeny medzi Slovenskou republikou a Slovákmi žijúcimi v zahraničí,
-	podporovať právo Slovákov žijúcich v zahraničí identifikovať sa so Slovenskom,
-	podporovať začleňovanie kultúrnych a umeleckých aktivít Slovákov žijúcich v zahraničí do kultúrneho diania v Slovenskej republike,
-	podporovať šírenie a distribúciu krajanskej literárnej produkcie a krajanskej tlače.

 Médiá

-	vypracovať v spolupráci Ministerstva kultúry Slovenskej republiky a Svetového združenia Slovákov v zahraničí koncept mediálnej politiky Slovenskej republiky vo vzťahu k slovenskému zahraničiu,
-	podporovať krajanskú tlač a krajanské média,
-	vytvoriť a podporovať systém šírenia krajanskej tlače v Slovenskej republike,
-	vysielať mediálnych a jazykových odborníkov, ktorí budú pomáhať slovenským médiám v zahraničí,
-	vytvoriť predpoklady pre účinnú propagáciu Slovenskej republiky v zahraničných a krajanských médiách.

Informácie

Ústava Slovenskej republiky zaručuje, že jedným zo základných práv občana je právo na informácie.
-	zabezpečiť Slovákom žijúcim v zahraničí slobodný prístup k informáciám, ktoré poskytuje Slovenský rozhlas a Slovenská televízia,
-	zabezpečiť bezplatné šírenie vysielania verejnoprávneho rozhlasu a verejnoprávnej televízie Slovenskej republiky do zahraničia,
-	zriadiť v dohľadnej dobe automatizované pracovisko Slovenskej televízie, ktoré prostredníctvom satelitu bude denne vysielať ucelený, časovo ohraničený blok programov Slovenskej televízie (spravodajstvo, vysielanie pre deti, pôvodná slovenská tvorba, ...),
-	vytvoriť podmienky pre pravidelné vysielanie v STV o živote slovenských komunít v zahraničí,
-	zachovať vysielanie Radio Slovakia International v programovej štruktúre Slovenského rozhlasu a na jeho prevádzku zabezpečiť finančné prostriedky zo štátneho rozpočtu Slovenskej republiky,
-	vykonávať štátny monitoring vzťahov so Slovákmi v zahraničí, ktorého súčasťou bude zber, analýza a hodnotenie informácií o postavení Slovákov v zahraničí, zriadenie databanky, prognóza vývoja a vedecký výskum. S výsledkami štátneho monitoringu oboznamovať štátne orgány Slovenskej republiky, účastníkov vzťahov Slovenskej republiky a Slovákov v zahraničí, krajanské organizácie, verejné a občianske združenia, slovenské a zahraničné médiá,
-	vytvoriť nezávislé, informačno-komunikačné centrum pre slovenské zahraničie,
-	podporovať prijímanie a rozširovanie informácií o Slovensku na území štátov, kde žijú Slováci,
-	podporovať a rozvíjať informačné väzby medzi Slovenskou republikou a Slovákmi žijúcimi v zahraničí,
-	podporovať šírenie informácií o postavení Slovákov žijúcich v zahraničí,
-	rozširovať informovanosť slovenskej verejnosti o Slovákoch žijúcich v zahraničí,
-	budovať infosystémy  aj pre slovenské menšiny a komunity v zahraničí v oblasti hospodárskej  a cestovného ruchu.

Osveta

-	zabezpečovať výchovu a vzdelávanie osvetových pracovníkov zo zahraničia v slovenskom jazyku,
-	vysielať zo Slovenska kultúrnych a osvetových pracovníkov k Slovákom žijúcim v zahraničí,
-	zabezpečovať odborné kurzy pre vedúcich krajanských folklórnych súborov, choreografov, hudobníkov, tanečníkov a spevákov,
-	obnoviť kurzy pre choreografov krajanských folklórnych súborov,
-	vysielať zo Slovenska choreografov a režisérov k Slovákom žijúcim v zahraničí,
-	pozývať na regionálne aj celoslovenské prehliadky a festivaly súbory a skupiny Slovákov zo zahraničia,
-	zriaďovať a podporovať náboženské misie v zahraničí,
-	vysielať slovenských kňazov a rehoľné sestry k Slovákom žijúcim v zahraničí.

2. VZDELÁVANIE A ŠKOLSTVO

Príslušníci slovenských menšín a komunít v zahraničí majú právo na vzdelávanie v slovenskom jazyku a pri jeho uplatňovaní očakávajú pomoc a podporu aj zo strany Slovenskej republiky.

Slovenské školstvo v zahraničí

-	prijať opatrenia na zastavenie úpadku slovenského školstva v zahraničí,
-	zabezpečovať účasť krajanských organizácií pri tvorbe a výkone medzištátnych rezortných zmlúv,
-	podporovať vzdelávanie, informácie a kultúru v slovenskom jazyku na všetkých stupňoch školského i mimoškolského vzdelávania,
-	vypracovať dlhodobú ucelenú koncepciu vzdelávania Slovákov žijúcich v zahraničí v slovenskom jazyku a vytvoriť podmienky pre jej realizáciu v praxi,
-	preskúmať možnosti slovenského školstva v ďalších krajinách,
-	napomáhať pri vzniku bilingválnych škôl so slovenským vyučovacím jazykom v zahraničí,
-	vytvárať pre rodičov detí Slovákov žijúcich v zahraničí možnosti, aby ich deti mali možnosť vzdelávania od predškolských zariadení po vysoké školy,
-	venovať zvýšenú pozornosť výučbe slovenského jazyka a slovenských reálií v prostredí, kde žijú Slováci v zahraničí,
-	vypracovať komplexný systém podpory škôl s vyučovaní v slovenskom jazyku v zahraničí,
-	organizovať intenzívne jazykové kurzy v slovenskom jazyku pre Slovákov žijúcich v zahraničí,
-	koncepčne budovať a zdokonaľovať jestvujúci systém školskej a mimoškolskej výchovy a vzdelávania s cieľom zabezpečenia kontinuity a budúcnosti uchovania národného povedomia, kultúrnej a jazykovej identity Slovákov žijúcich v zahraničí,
-	poskytovať odbornú pomoc pri tvorbe učebných osnov pre základné a stredné školy s vyučovacím jazykom slovenským v zahraničí,
-	poskytovať pomoc pri príprave a tvorbe  učebníc, programov a metodických príručiek pre učiteľov v školách s vyučovacím jazykom slovenským v zahraničí a bezplatné ich poskytovať Slovákom žijúcim v zahraničí,
-	podporovať vzdelávacie programy v slovenskom jazyku pre Slovákov žijúcich v zahraničí,
-	napomáhať pri príprave programov vzdelávania dospelých (mimoškolské vzdelávanie),
-	po konzultáciách s predstaviteľmi slovenskej menšiny v danej krajine zabezpečovať vybavenie škôl s vyučovacím jazykom slovenským v zahraničí učebnými pomôckami,
-	poskytovať a zabezpečovať Slovákom žijúcim v zahraničí učebnice v slovenskom jazyku, beletrie, najmä kníh pre mládež a ďalšie učebné pomôcky,
-	podporovať a zabezpečovať prípravu a realizáciu ďalších foriem štúdia slovenského jazyka Slovákom žijúcim v zahraničí,
-	podporovať a realizovať metodickú pomoc  pre krajanských učiteľov,
-	poskytovať finančnú podporu na štúdium slovenského jazyka v rámci podujatí organizovaných krajanskými spolkami a organizáciami,
-	vypracovať komplexný program vysielania pedagógov zo Slovenskej republiky do slovenských škôl v zahraničí s prihliadnutím na ich osvetové a kultúrne pôsobenie v komunite,
-	permanentne vysielať pedagógov zo Slovenskej republiky na slovenské národnostné školy v zahraničí,
-	vysielať učiteľov Slovenskej republiky aj pre tzv. nedeľné školy v slovenskom zahraničí, 
-	pri výbere pedagógov akceptovať potreby a požiadavky slovenských menšín a komunít v zahraničí,
-	poskytovať a zabezpečovať materiálno-technickú pomoc pri budovaní a rekonštrukciách slovenských národnostných škôl v zahraničí,
-	vypracovať pre Slovákov žijúcich v zahraničí efektívnejší komunikačný a informačný systém v oblasti školstva a vzdelávania v Slovenskej republike.

Štúdium v Slovenskej republike

-	vytvoriť podmienky a zabezpečiť, aby deti Slovákov žijúcich v zahraničí mohli v Slovenskej republike študovať za tých istých podmienok ako občania Slovenskej republiky žijúci na území Slovenska,
-	zabezpečiť Slovákom žijúcim v zahraničí dostupnosť výchovy a vzdelávania na všetkých úrovniach v Slovenskej republike za rovnakých podmienok ako občania Slovenskej republiky,
-	zabezpečiť právo o prijatie na ktorúkoľvek školu v Slovenskej republike,
-	podporovať odborné vzdelávanie a štúdium na území Slovenskej republiky,
-	realizovať projekt stálej školy v prírode v Slovenskej republike s celoročnou prevádzkou,
-	zlepšiť a rozšíriť koncepciu udeľovania štipendií vlády Slovenskej republiky v súlade s potrebami a požiadavkami slovenských menšín a komunít v zahraničí,
-	oddeliť jestvujúci systém vládnych štipendií pre krajanov od zahraničných študentov z rozvojových krajín a vytvoriť samostatný program pre Slovákov žijúcich v zahraničí,
-	pri udeľovaní vládnych štipendií umožniť aktívnu účasť zástupcom krajanských spolkov a organizácií,
-	zvýšiť počet vládnych štipendií pre Slovákov žijúcich v zahraničí a rozšíriť možnosť udeľovania štipendií i pre štúdium na stredných a odborných školách v Slovenskej republike,
-	umožniť prideľovanie vládnych štipendií aj pre absolvovanie jazykovej a odbornej prípravy v kurzoch organizovaných v Slovenskej republike,
-	rozširovať študijné programy pre Slovákov žijúcich v zahraničí v súlade s ich potrebami a požiadavkami,
-	zaradiť v Slovenskej republike do osnov výučby na základných školách na I. stupni do predmetu vlastiveda a na II. stupni základných škôl a na stredných školách do predmetu dejepis problematiku, ktorá sa týka dejín a života Slovákov žijúcich v zahraničí.

Mládež a šport

-	podporovať aktivity, ktoré smerujú do prostredia detí a mládeže, aby sa u nich vytvorilo a upevnilo slovenské povedomie a tak sa zabezpečila kontinuita existencie slovenských komunít v zahraničí,
-	zabezpečovať prázdninové pobyty pre deti a mládež na území Slovenskej republiky,
-	podporovať realizáciu Svetových festivalov slovenskej mládeže zo zahraničia,
-	podporovať športové aktivity a podujatia Slovákov žijúcich v zahraničí.

Veda a výskum

-	vybudovať v rámci Slovenského národného múzea „Múzeum zahraničných Slovákov“ a primerane ho finančne a personálne zabezpečiť,
-	venovať vo vede a výskume pozornosť problematike slovenských menšín a komunít v zahraničí vo všetkých oblastiach života a dejín Slovákov žijúcich v zahraničí (história, archívnictvo, knihoveda, genealógia, etnografia, demografia, štatistika, muzeológia, jazykoveda a i),
-	organizovať vedecké a odborné podujatia k problematike Slovákov žijúcich v zahraničí,
-	zapájať vedeckých a výskumných pracovníkov z radov Slovákov žijúcich v zahraničí do vedeckej a výskumnej činnosti v Slovenskej republike,
-	zabezpečiť bezproblémové sprístupnenie dokumentačných archívov slovenských vedeckých a kultúrnych inštitúcií v zahraničí,
-	poskytovať finančné prostriedky určené na výskum v prostredí Slovákov v zahraničí formou vedeckých grantov aj inštitúciám na Slovensku.

3. PRÁVNE POSTAVENIE

Občianstvo je nástrojom integrity Slovákov žijúcich v zahraničí zo starou vlasťou a vlasťou svojich predkov. Ich vzťahom a snahám mať Slovenskú republiku ako domovinu, či druhú vlasť, nesmie byť bránené legislatívnymi bariérami.

-	podporovať právo Slovákov žijúcich v zahraničí na ich národno-kultúrnu identitu, jazykové právo, kultúrne práva, vzdelávacie práva, práva súvisiace s médiami a informáciami, slobodu vyjadrovania a združovania, slobodu náboženstva, právo na účasť v rozhodovacích procesoch, právo na cezhraničné kontakty, právo na ochranu a využívanie vlastného kultúrneho dedičstva,
-	v zmysle zákona NR SR č. 474/2005 Z. z. o Slovákoch žijúcich v zahraničí a o zmene a doplnení niektorých zákonov umožniť ich delegovaným zástupcom aktívnu účasť na tvorbe a výkone štátnej politiky starostlivosti o Slovákov žijúcich v zahraničí,
-	umožniť Slovákom žijúcim v zahraničí získavanie dvojitého občianstva,
-	umožniť získanie občianstva Slovenskej republiky tým Slovákom žijúcim v zahraničí, ktorým bolo odňaté občianstvo Československej republiky, Československej socialistickej republiky, Československej federatívnej republiky alebo stratili občianstvo proti svojej vôli,
-	umožniť Slovákom žijúcim v zahraničí zastúpenie v Národnej rade Slovenskej republiky,
-	v zmysle Charty organizácie spojených národov, Európskej charty regionálnych alebo menšinových jazykov, Rámcového dohovoru o ochrane národnostných menšín a ďalších medzinárodných dokumentov, týkajúcich sa ochrany ľudských práv a základných slobôd ako i Deklarácie menšinových práv a Deklarácie Národnej rady Slovenskej republiky k Slovákom  žijúcim v zahraničí dôsledne a na všetkých úrovniach obhajovať a podporovať ich práva v Slovenskej republike i v zahraničí,
-	neustále rozvíjať systém vzťahov so Slovákmi žijúcimi v zahraničí,
-	konzultovať s relevantnými zástupcami slovenských komunít v zahraničí prípravu medzištátnych zmlúv týkajúcich sa Slovákov žijúcich v zahraničí,
-	rozšíriť systém medzištátnych bilaterálnych dohôd o vzájomnej podpore národnostných menšín a dôsledne realizovať jestvujúcu dohodu s Maďarskou republikou,
-	v rámci pripomienkového konania materiály predkladané na rokovanie vlády, ktoré sa týkajú Slovákov žijúcich v zahraničí, v zmysle čl. 10 ods. 2 uznesenia vlády SR č. 512 z 13. 6. 2001 povinne prerokovať so Svetovým združením Slovákov v zahraničí,
-	prijať účinné opatrenia na znižovanie počtu a úbytok Slovákov žijúcich v zahraničí v dôsledku asimilačných procesov,
-	liberalizovať vízovú povinnosť Slovenskej republiky pre Slovákov žijúcich v zahraničí a udeľovať bezplatne národné víza,
-	podporovať právo príslušníkov slovenských menšín v zahraničí užívať slovenský jazyk vo verejných a štátnych inštitúciách,
-	podporovať zastúpenie slovenských menšín a komunít v Národnej rade Slovenskej republiky a autochtónnych slovenských menšín v parlamentoch krajín kde trvalo žijú,
-	vyriešiť v prospech Slovákov žijúcich v zahraničí neriešené problémy spojené so zhabaním majetku a platným  odsúdením slovenských emigrantov po roku 1948 a 1968,
-	umožniť Slovákom žijúcim v zahraničí prístup k zamestnaniu vo verejnom záujme a v štátnej službe v Slovenskej republike,
-	umožniť, aby platcovia daní v Slovenskej republike mali možnosť poskytnúť 2% dane z príjmu fyzických osôb pre účely a potreby Slovákov žijúcich v zahraničí.

4. SOCIÁLNA OBLASŤ 

-	vytvoriť systém podpory  a výchovy deti  z rodín mladých emigrantov v záujme udržania ich národného povedomia, jazykovej a kultúrnej identity,
-	umožniť Slovákom žijúcim v zahraničí možnosť prijatia do zamestnania v Slovenskej republike bez povolenia pobytu,
-	umožniť Slovákom žijúcim v zahraničí právo vlastniť a nadobúdať majetok pre vlastnú potrebu na území Slovenskej republiky,
-	pri reemigrácií oslobodiť Slovákov žijúcich v zahraničí od  cla a colných poplatkov v Slovenskej republike,
-	vytvoriť pre Slovákov žijúcich v zahraničí podmienky a možnosti na dožitie v starobe v Slovenskej republike,
-	umožniť Slovákom žijúcim v zahraničí právo o povolenie výnimky na výplatu dávok dôchodkového zabezpečenia do cudziny, ak to umožňujú medzištátne bilaterálne zmluvy,
-	vytvoriť podmienky pre nárok na dávky sociálneho zabezpečenia a jeho výplatu v zahraničí,
-	znížiť alebo oslobodiť od poplatkov za úradné výkony v správnych veciach a od poplatkov za úradné výkony zastupiteľských úradov pre nemajetných.

5. HOSPODÁRSKA OBLASŤ

Vzťahy medzi Slovákmi žijúcimi v zahraničí a Slovenskou republikou môžu mať aj ekonomický rozmer a tieto vzťahy je možné ich prostredníctvom rozvíjať i v krajinách, kde žijú.

-	prehlbovať rozvoj dvojstranných medzištátnych hospodárskych a obchodných vzťahov prostredníctvom zapojenia Slovákov žijúcich v zahraničí,
-	vytvoriť podmienky a podporiť malé a stredné podnikanie Slovákov žijúcich v zahraničí v Slovenskej republike,
-	využívať intelektuálny kapitál Slovákov žijúcich v zahraničí v prospech
Slovenskej republiky,
-	vytvoriť možnosti a podporiť vstup slovenských podnikateľov do prostredia slovenských menšín a komunít v zahraničí,
-	podporiť vytváranie spoločných podnikov, na kooperáciu a spoločný trh,
-	iniciovať a organizovať spoločné ekonomické fórum slovenských podnikateľov zo zahraničia a zo Slovenskej republiky,
-	vytvoriť informačnú databázu o slovenských podnikateľoch v zahraničí s cieľom nadväzovať vzájomné hospodárske kontakty a hospodárske kontakty so Slovenskou republikou.

6. PROGRAM ŠTÁTNEJ PODPORY A STAROSTLIVOSTI

Štátna politika Slovenskej republiky vo vzťahu k Slovákom žijúcim v zahraničí musí byť trvalou súčasťou vládnych programov, ktoré majú obsahovať konkrétne ciele a spôsob ich plnenia. Štátna starostlivosť a podpora Slovákov žijúcich v zahraničí bude  výrazom politicko-morálnej zodpovednosti Slovenskej republiky o svoje menšiny a komunity v zahraničí.

-	prijať princíp rovnakej štátnej starostlivosti Slovenskej republiky o svoje domáce i zahraničné národnostné menšiny a komunity,
-	vypracovať a prijať Národný revitalizačný program podpory a starostlivosti Slovenskej republiky o Slovákov žijúcich v zahraničí na roky 2006-2010,
-	vytvoriť a realizovať jednotný systém zabezpečovania podpory, vyčleňovania a rozdeľovania účelových prostriedkov zo štátneho rozpočtu Slovenskej republiky,
-	sústrediť všetky grantové finančné prostriedky, určené na podporu Slovákov žijúcich v zahraničí na Úrad pre Slovákov žijúcich v zahraničí,
-	odstrániť problémy pri administrácii grantového systému, urýchlene poskytnúť prisľúbené granty z minulosti, vyplácať aspoň časť grantu zálohovo, zvýšiť celkový objem grantových finančných prostriedkov a pri ich rozdeľovaní brať na zreteľ priority jednotlivých komunít,
-	vytvárať podmienky a prijímať opatrenia, ktoré zamedzia stratám národného povedomia, jazykovej a kultúrnej identity u príslušníkov súčasných i budúcich emigračných pohybov zo Slovenskej republiky,
-	sledovať a vyhodnocovať súčasné emigračné pohyby občanov Slovenskej republiky,
-	podporovať  činnosť a aktivity slovenských krajanských spolkov a organizácií v zahraničí,
-	vytvoriť stály poradný orgán pre Slovákov žijúcich v zahraničí v organizačnej štruktúre Národnej rady Slovenskej republiky,
-	pasportizovať súčasný stav a vyhodnotiť účinnosť bilaterálnych medzištátnych zmlúv na ochranu menšín a vypracovať návrhy na uzatvorenie ďalších dohôd,
-	pri uzatváraní medzištátnych zmlúv a dohôd začleňovať do nich problematiku Slovákov žijúcich v zahraničí,
-	rozširovať sieť honorárnych konzulov a generálnych konzulátov v krajinách, kde žijú zahraniční Slováci,
-	rozširovať a zintenzívňovať kontakty so Slovákmi žijúcimi v zahraničí prostredníctvom a na pôde zastupiteľských orgánov Slovenskej republiky v zahraničí,
-	aktívne sa zapojiť do procesu príprav na zriadenie Komisie pre Európanov v zahraničí pri Európskej únii,
-	vytvoriť v Slovenskej republike pre Slovákov žijúcich v zahraničí, ktorí získali významné postavenie také podmienky, aby ich motivovali k návratom, čo by bolo významným obohatením pre štát.
III. ZÁVER

Je nezanedbateľnou povinnosťou Slovenskej republiky bdieť nad životom časti slovenského národa v zahraničí. Slováci žijúci v zahraničí potrebujú stabilnú a pre nich žičlivú štátnu politiku Slovenskej republiky a to bez ohľadu na prirodzené zmeny vo vnútropolitickom dianí na Slovensku.	
Slováci žijúci v zahraničí sa nesmú stať predmetom vnútropolitických hier a nechcú byť zneužívaní na politické ,skupinové, či osobné záujmy  a v žiadnom prípade sa nesmú stať nástrojom politiky toho, či onoho štátu pri zasahovaní  do vnútorných záležitosti druhého štátu.
Slováci žijúci v zahraničí očakávajú zefektívnenie organizácie a činnosti výkonnej a zákonodarnej moci Slovenskej republiky vo vzťahu k ním. Očakávajú, že slovenským menšinám a komunitám v zahraničí, bude venovaná zo strany štátu rovnaká pozornosť a podpora ako národnostným menšinám a etnickým skupinám v Slovenskej republike .
Slováci žijúci v zahraničí očakávajú, že rozhodujúce politické sily v Slovenskej republike prejdú od slov a sľubov k činom.

Počty a odhady Slovákov v zahraničí 

Názov krajiny	Odhad počtu osôb slovenského pôvodu	Štatistické údaje 
(rok predchádzajúceho sčítania)	Štatistické údaje 
(rok ostatného sčítania)	Poznámka	
	1991	2001				
ARGENTÍNA	30 000	30 000	nesledujú sa národnosti (1995)	nesledujú sa národnosti (1999)	 	
AUSTRÁLIA	12 000	12 000	Slovákov nesledujú (1996)	Slovákov nesledujú (2001)	 	
BELGICKO	2 000	400	nesledujú sa národnosti (1991)	nesledujú sa národnosti (2001)	 	
BOLÍVIA	-	50	-	-		
BRAZÍLIA	400	400	nesledujú sa národnosti (1996)	nesledujú sa národnosti (2000) 	 	
BULHARSKO	50	50	Slovákov nesledujú (1992)	Slovákov nesledujú (2001)	 	
CYPRUS	25	25	nesledujú sa národnosti (1992 )	nesledujú sa národnosti (2002)	 	
ČESKO	315 000	350 000	314 877(1991)	183 749(2001)	 	
DÁNSKO	100	100	Slovákov nesledujú (1991)	Slovákov nesledujú (2001)	 	
FRANCÚZSKO	10 000	13 000	Slovákov nesledujú (1990)	Slovákov nesledujú (1999)	 	
GRÉCKO	- 	100	-	-		
HOLANDSKO	50	50	Slovákov nesledujú (1991)	Slovákov nesledujú (2001)	 	
CHILE	25	25	nesledujú sa národnosti (1992)	nesledujú sa národnosti (2002)	 	
CHORVÁTSKO	6 000	5 000	5 606	4 712 (2001)	 	
ÍRSKO	-	1 000	-	-		
ISLAND	-	50	-	-		
IZRAEL	1000	1 000	-	Slovákov nesledujú (2001)	 	
JAPONSKO	-	25	-	-		
JUHOAFRICKÁ REPUBLIKA	2 000	800	Slovákov nesledujú (1996)	nesledujú sa národnosti (2001)	 	
KANADA	100 000	100 000	29 350* (1991)	50 860 (2001)	*17 750 - slovenčina ako materinský jazyk	
KAZACHSTAN	-	400	-	-		
KIRGIZSKO	1 000	1 000	-	-	 	
MAĎARSKO	110 000	110 000	10 459*- slov. národnosť (1990)	17 693*-slov. národnosť (2001)	*12 745 /11 816 - slovenský mater. jazyk 
*68 852 /18 056- znalosť slovenčiny	
NEMECKO	20 000	20 000	Slovákov nesledujú (1987)	Slovákov nesledujú (1995)	 	
NÓRSKO	100	300	Slovákov nesledujú (1990)	Slovákov nesledujú (2001)	 	
NOVÝ ZÉLAND	50	50	Slovákov nesledujú (1996)	Slovákov nesledujú (2001)	 	
POĽSKO	20 000	15 000	Nesledujú sa národnosti (1988)	2 000  (2002)	Námietku Spolku Slovákov v Poľsku proti zverejnenému počtu Ústredná sčítacia komisia akceptovala	
RAKÚSKO	15 000	10 000	2 120 (1991)	3 343* (2001)	so štát. občianstvom.; 
10 234 celkom	
RUMUNSKO	21 000	18 000	20 719 (1992)	17 199 (2002)	 	
SLOVINSKO	-	100	-	-		
SPOJENÉ ŠTÁTY AMERICKÉ	1 900 000	1 200 000	1 882 915 (1990)	821 325 (2000)	 	
SRBSKO A ČIERNA HORA	64 000	60 000	63 941 (1991)	59 021 (2002)	 	
ŠPANIELSKO	50	50	Slovákov nesledujú (1991)	Slovákov nesledujú (2001)	 	
ŠVAJČIARSKO	3 000	5 000	Slovákov nesledujú (1990)	Slovákov nesledujú (2000)	 	
ŠVÉDSKO	2 500	5 000	Slovákov nesledujú (1985)	Slovákov nesledujú (1990)	 	
TALIANSKO	500	4 000	 -	Slovákov nesledujú (1991)	 	
UKRAJINA	17 000*	17 000*	Slovákov nesledujú (1989)	6 397 (2001)	*podľa MS v Zakarpatsku	
URUGUAJ	100	100	nesledujú sa národnosti (1985)	nesledujú sa národnosti (1996)	 	
VEĽKÁ BRITÁNIA	1 000	35 000	Slovákov nesledujú (1991)	Slovákov nesledujú (2001)	 	
VENEZUELA	50 	50	nesledujú sa národnosti (1990)	nesledujú sa národnosti (2001)	 	

Rekapitulácia:

V roku 2005 Slováci trvalo žijú v 40 krajinách sveta. 
Odhadovaný počet osôb slovenského pôvodu v zahraničí v roku 1991 - do 2 660 000 
Odhadovaný počet osôb slovenského pôvodu v zahraničí v roku 2001 - do 2 016 000 
Odhadovaný počet osôb slovenského pôvodu v zahraničí v roku 2005 – do 2 015 125
 
Štatistické údaje o počte Slovákov v Slovenskej republike:

1991 – 4 519 328	
2001 – 4 614 854

Zdroj informácií: 

národné štatistické úrady, odhady krajanských spolkov, zastupiteľské úrady, Sprievodca slovenským zahraničím 2001